Úspechy a perspektívy onkologického výskumu na Slovensku

Nádorové ochorenia predstavujú obrovskú zdravotnú, psychickú a sociálnu záťaž pre jednotlivcov, ich okolie ako aj celú spoločnosť. Táto záťaž sa v priebehu ostatných troch desaťročí dvojnásobne zvýšila v dôsledku rastúceho vekového priemeru populácie ako aj zmeny životného štýlu a prostredia. Očakáva sa, že bremeno nádorových ochorené bude neustále narastať a v roku 2020 má dosiahnuť hranicu 15 milónov nových diagnostikovaných prípadov, pričom v Európe je už v súčasnosti rakovina druhou najčastejšou príčinou smrti (podľa Svetovej zdravotníckej organizácie aj Medzinárodnej agentúry pre výskum rakoviny). Podpora základného a translačného výskumu rakoviny je preto naliehavou globálnou výzvou pre 21. storočie. Vyspelé európske krajiny si túto skutočnosť uvedomujú a do predklinického a klinického výskumu mechanizmov vzniku nádorového ochorenia, preventívnych, diagnostických a liečebných prístupov investujú nemalé ľudské kapacity a finančné prostriedky. Slovenská republika patrí k 15 európskym krajinám s najnižšou podporou výskumu rakoviny z domácich zdrojov, čím sa pokrok v tejto oblasti v našej krajine značne znevýhodňuje. 

Onkologický výskum má na Slovensku dlhodobú tradíciu, ktorá siaha do polovice minulého storočia a v súčasnosti sa realizuje na viacerých pracoviskách Slovenskej akadémie vied, t.j. predovšetkým v Ústave experimentálnej onkológie, vo Virologickom ústave, v Ústave experimentálnej endokrinológie, v Ústave molekulárnej fyziológie a genetiky, ako aj na viacerých akademických a klinických pracoviskách Univerzity Komenského v Bratislave a v Martine, Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, v Národnom onkologickom ústave, v Onkologickom ústave Sv. Alžbety a v ďalších inštitúciách. Pracovníci týchto inštitúcií sa podieľajú na riešení domácich projektov podporovaných vedeckými agentúrami VEGA a APVV ako aj  rôznych zahraničných projektoch. V rámci týchto projektov sa zaoberajú výskumom bunkových a molekulárnych procesov, ktoré vedú k vzniku rakoviny, mechanizmov progresie nádorovej choroby a rezistencie na protinádorovú liečbu, výskumom chemopreventívnych a chemoterapeutických látok a nových diagnostických a terapeutických prístupov. Veľkú pozornosť tiež venujú translačnému výskumu, najmä vývoju moderných metodických postupov na detekciu predispozícií, skorú diagnostiku a predikciu odpovede na protinádorovú liečbu, ktoré majú obrovský potenciál pri rozvoji personalizovaných prístupov k liečbe a monitorovaniu pacientov s nádorovým ochorením. Pracovníkom Ústavu experimentálnej onkológie SAV sa tiež podarilo etablovať viaceré moderné metódy a postupy vhodné pre klinickú prax.

Slovenskí vedci sa úspešne zapojili do projektov 6. a 7. Rámcového programu Európskej únie, kde v oblasti onkologického výskumu pracujú na riešení problematiky nádorovej hypoxie, t.j. nedostatočného okysličenia nádorových tkanív, ktoré vedie k vzniku agresívnejších foriem nádorov, zníženej odpovedi na liečbu a zhoršenej prognóze ochorenia. V projekte EUROXY, ktorý skončil začiatkom tohto roku sa pracovníci Virologického ústavu venovali proteínu CA IX, ktorý bol objavený na Slovensku, a jeho výskumu ako markera nádorovej hypoxie, prognostického indikátora a sľubného terča pre cielenú protinádorovú liečbu. V pokračujúcom projekte METOXIA sa zaoberajú úlohou hypoxie a CA IX pri vzniku metastáz. Na základe výsledkov slovenského onkologického výskumu vzniklo niekoľko desiatok patentov a dostupný je aj nový diagnostický set potenciálne vhodný na neinvazívne monitorovanie pacientov s hypoxickými nádormi, ktorý sa v súčasnosti testuje na viacerých zahraničných pracoviskách.

Napriek finančnej „podvýžive“ onkologického výskumu teda slovenskí vedci dokazujú, že majú vysokú inovačnú kapacitu, schopnosť prispôsobiť sa celosvetovému trendu, ako aj metodickú a mentálnu pripravenosť na aplikáciu najnovších vedeckých prístupov. Tento silný ľudský potenciál onkologického výskumu by sa mohol ešte plnšie prejaviť, ak by sa podarilo prekonať rezortnú bariéru medzi výskumom a zdravotníctvom pomocou inkorporácie molekulárnych prístupov do arzenálu rutinných diagnostických prístupov uznaných zdravotnými poisťovňami, zlepšiť infraštruktúru na genomický a postgenomický výskum, vytvoriť podmienky na cielenú podporu originálnych výskumných projektov domácim farmaceutickým a biotechnologickým priemyslom a zamedziť úniku mladých „mozgov“ zlepšením ich pracovných a sociálnych pomerov. 

Onkologický výskum významne ovplyvňuje kvalitu života. Aj laickej verejnosti je dobre známe, že neskorá detekcia nádorového ochorenia má veľmi negatívny dopad na možnosti, trvanie, a úspešnosť liečby. Je tiež evidentné, že každý pacient je jedinečný a potrebuje individuálny prístup, aby sa zabránilo zbytočnému podávaniu neúčinných liekov a neadekvátnemu predražovaniu liečby. To sa dá dosiahnuť jedine pomocou dôkladného poznania mechanizmov vzniku a rozvoja rakoviny a aplikáciou týchto poznatkov v praxi.